Egyre-másra a világ legeladósodottabb ingatlanfejlesztőjéről, a kínai Evergrande-ról szólnak a hírek, a 300 milliárd dolláros adóságállománya alatt összeroppanni látszó vállalat méreténél fogva nem csak a kínai gazdaságnak jelentene komoly sokkot, de továbbgyűrűző hatásait vélhetően más piacok és szektorok is megérezhetik. Mostani cikkünkben összefoglaljuk, mik történtek az elmúlt napokban-hetekben a csőd szélére sodródott óriásvállalat háza táján, illetve körbejárjuk a kérdést, hogy vajon ők lehetnek-e a következő Lehman Brothers.
Miközben a globális részvénypiacok felett sötét fellegek gyülekeznek, és immáron nemcsak az ázsiai, és európai piacok fékeznek, de még Amerikában is intézményi eladások indultak el, Moszkvában egyelőre nagy nyugalommal figyelik a döntéshozók az eseményeket. Oroszország vezető tőzsdeindexe a mindenkori csúcsai közelében mozog, immáron felülmúlja a tengerentúli piacokat is idén. A szép lassan, szinte észrevétlenül felépülő relatív erő mögött számos tényező húzódik, de ebből talán kettőt érdemes kiemelni: az orosz gazdaság erős fókuszát az energiahordozók és alapanyagok területén, illetve a monetáris politika vezetőjének következetességét. Természetesen a hétvégi parlamenti választások nem éppen meglepő eredménye is hozzájárul a stabil vezetéshez. A nyugati alapkezelőket pedig az emberi jogi aggályok nem igazán érdeklik, és mostanában csak annyiban óvatosak, hogy a moszkvai befektetői rendezvényeken gyanakodva szagolgatják a felkínált teát.
A kínai Evergrande ingatlanfejlesztő e héten valószínű csődje nem a kínai Lehman-pillanat, amikor az amerikai befektetési bank összeomlása 2008 őszén a globális pénz- és tőkepiacokat is összeomlasztotta, de akár több évig tartó jelentős szenvedés is jöhet belőle, elsősorban a kínai gazdaságban – állapította meg elemzésében a finn Nordea és a francia Sociéte Generale. Előbbi bank elemzője arra is kitért, hogy a kínai események a német gazdasági kapcsolatokon keresztül a magyar gazdaságra, illetve a forint árfolyamára is negatívan hathatnak majd.
A magyar gazdaság kilábalásával párhuzamosan újra egyre több üres álláshelyet jelentenek a cégek. A KSH friss adatai alapján egyre komolyabb munkaerőhiányról beszélhetünk, a vállalatok pedig újra úgy érzik, hogy a növekedésük fő korlátja a képzett dolgozók hiánya. Egyelőre nem olyan nehéz a helyzet, mint ahogy a válság előtt tapasztalták, de csak idő kérdése, hogy súlyosabbá váljon, mint akkor volt. Ezzel könnyen lehet, hogy a végéhez közeledik a munkaintenzív növekedés szakasza Magyarországon.
A tavaly áprilisi koronavírus első hulláma idején keletkezett mélypont óta a részvénypiacok egy egészen elképesztő növekedésen vannak túl. Az azóta eltelt időszakot az indexek többsége egyértelmű emelkedő trendben töltötte, gyakran meglepően szűk trendcsatornákban, alacsony mozgolódás mellett. A piac által várt, opciókba árazott volatilitás is rengeteget ereszkedett a közel másfél év alatt. Amikor történt is korrekció, az egy szinte teljesen megszokott és ismétlődő forgatókönyv mellett zajlott le. Az utóbbi kereskedési napok esése, és a Kínából érkező rossz hírek hatása miatt most egy kulcsfontosságú szintre érkezett meg a technikai elemzés szempontjából az S&P 500, illetve több egyéb - elsősorban amerikai - index is.
Ha vetünk egy pillantást a makrogazdasági helyzetre, akár még örülhetnénk is: az egy évvel ezelőtti sokkból majdnem teljesen felállt a fejlett világ, az Egyesült Államok már elérte a válság előtti szintet, az eurózóna pedig meglepően gyorsan nőtt a negyedik negyedévben. Ezzel az eurózóna is elérheti idén a 2019 végi kibocsátási szintet. Itt viszont vége is az ünneplésre okot adó tényeknek: az amerikai gazdaság a válság előtti szint elérése után lelassult, és a harmadik negyedéves részadatok sem túl rózsásak. Erik Nielsen, az UniCredit vezető közgazdásza szerint ez nem meglepő, mert tulajdonképpen a visszaesés ledolgozása gyerekjáték volt ahhoz képest, ami most következik,a válság előtti trend elérése nehezebb lesz, mint gondoljuk. A lassulás orvoslására nem jó a korábbi recept, a gazdaságpolitikusoknak a strukturális kihívások közepette valóban be kell vetni minden tudásukat. Az eddig viszonylag világos jegybanki kilátások pedig messze nem olyan egyértelműek, és láthatunk még meglepetéseket idén bőven a Fedtől és az EKB-tól is.
Alaposan meglepte a piaci szereplőket és közgazdászokat az információ, amely az Európai Központi Bank berkeiből szivárgott ki csütörtökön. A hír jelentősége elméletben óriási, mert azt állítja, hogy az egy évtizede áhított inflációs cél nincs is olyan messze az eurózónában, mint azt most gondoljuk. Ha ez valóban így lesz, akkor az EKB - a jelenlegi laza kommunikáció ellenére - belátható időn belül kamatemelést hajthat végre, és teljes mértékben eltűnhet az állampapírpiacról, véget vetve ezzel egy több mint fél évtizedes korszaknak. Az EKB nem meglepő módon határozottan igyekezett tagadni a kiszivárgott információ valóságtartalmát, hiszen a jelenlegi előretekintő iránymutatás egészen mást üzen a befektetőknek. A hírnek tehát hatalmas jelentősége van - de csak elméletben.
Még úgy is jelentősen nőtt a boltokban üzemelő POS-terminálok száma Magyarországon, hogy az MNB statisztikájában a gyorsan terjeszkedő külföldi szolgáltatók nem is szerepelnek. A kártyás fizetési forgalom tovább bővült, bár a készpénzfelvételek értéke a negyedévben kicsit nagyobb mértékben emelkedett. Ábrákon foglaltuk össze a legfontosabb hazai fizetési trendeket.
Főként csütörtökön és pénteken jelentősen gyengült a forint és heti mélypontján, 353-nál zárt az euróval szemben. Összeszedtük a főbb okokat, hogy mi válthatta ki ezt a mozgást és öt főbb tényezőt találtunk. Frissítés: cikkünk eredeti verziójában négy tényezőt soroltunk, fel de kiegészítésként egy ötödik lényeges tényezőre is rávilágítunk.
Bár a legtöbb új generációkba tartozó befektető már megszokta, hogy a fák az égig nőnek, és az árfolyamok hosszú távon töretlenül emelkednek, a valóságban egy sor olyan részvény és piac van, ahol akár évtizedekig nem történik nagy ütemű emelkedés, és a mindenkori vagy több évtizedes csúcsok lassan feledésbe merülnek. Ide tartozik Japán, amely a második világháború szörnyű emberi következményekkel járó veresége után a kilencvenes évekig a világgazdaság legnagyobb sikertörténetét produkálta. Emögött pedig egy hatalmas eszközárbuborék alakult ki mind az ingatlanpiacon, mind a tőzsdéken. Ennek kipukkanása a reálgazdaságban kialakult strukturális problémákkal és reménytelen adóssághalommal 1990 után évtizedekre kicsinálta a szigetország értékpapírpiacát. Az utóbb évek, és különösen az utóbbi hetek azonban fontos változásokat okoztak, hiszen a zászlóshajónak számító Nikkei index szeptemberben átlépett egy olyan szintet, amelyet utoljára 1991-ben láthattunk. Érdemes megnézni, hogy mi a mögöttes sztori, és azt is, hogy a technikai elemzés alapján meddig tarthat ki a lendület Japánban.
A mögöttünk álló hónapokban alaposan nekiment a kínai piacfelügyelet és a kommunista párt a hazai tech-óriásoknak, újabb és újabb szabályozások, törvénymódosítások, tervek és szankciók láttak napvilágot. A befektetők hevesen reagáltak az eseményekre és alaposan megütötték a nagyobb cégek részvényeit, az e-kereskedelmi óriásoktól kezdve az oktatássegítő szolgáltatásokat kínáló vállalatokon át egészen a gaming szektorban tevékenykedő cégekig. Mostanában azonban többen is a zuhanás végeként azonosíthatták a jelenlegi környezetet és lenyúltak a hulló késért, kisebb felpattanást eredményezve az említett vállalatoknál. Ennek apropóján mostani elemzésünkben a gaming szektor globális kilátásait és a vonatkozó trendeket nézzük meg közelebbről, illetve megnézzük, hogy pontosan hogyan is teljesítettek a legnagyobb szereplők a mögöttünk álló bő fél évben. Ezt követően utánajárunk, hogy milyen relatíve biztonságosabb befektetési mód létezik, amin keresztül profitálhat az egyszeri befektető a gaming szektor nyújtotta lehetőségekből.
A magyar állam 48 óra leforgása alatt mintegy 1600 milliárd forint hitelt vett fel devizakötvény-eladások formájában. Tekintve, hogy az utóbbi években a heti néhány tízmilliárd forintos hazai kötvényaukciók jelentik a piaci alapú eladósodás javát, meglepő lehet az állam hirtelen támadt óriási pénzigénye. Sőt, ekkora forrásbevonás még azokban az években sem számított volna kicsinek, amikor rendszeresen megjelentünk a devizakötvény-piacon. A keddi dolláralapú kötvénykibocsátás a magyar állam minden idők legnagyobb egynapi új adósságkibocsátása volt. Érthető hát a közvélemény kitüntető figyelme: mi történik a magyar államadóssággal?
Bár a műtrágya civilizációnk egyik alapja és a globális demográfiai folyamatok szinte elképzelhetetlenek nélküle, az ezzel foglalkozó részvények befektetésként nagyon ritkán kerülnek szóba még szakmai berkeken belül is. A piac növekedése nemcsak a népesség még mindig gyors bővülésének köszönhető, hanem a gazdasági fejlődésnek is, amely az egy főre jutó élelmiszer fogyasztás emelkedésével jár. Az ide tartozó papírok is inkább hosszú távú befektetésként lehetnek érdekesek, de a több éves időtávon nagyon is. A technikai elemzés segítségével megnéztük, hogy melyekben látható ilyen időintervallumokban is erős trend.
Rossz esetben elodázza, jó esetben mérsékli is a koronavírus-válság miatt várható fizetésképtelenségi hullámot a törlesztési moratórium legújabban (október 31-éig általánosan, június 30-áig célzottan) bejelentett meghosszabbítása. Különösen a személyi kölcsönnel rendelkezők egy részénél lehet probléma a törlesztés újraindításából, hiszen az érintettek eddig a jövedelmüknek ezt a részét főleg fogyasztásra költhették, és sokan már a hitel felvételekor túlvállalták magukat. A háztartások 90 napon túl késedelmes banki hitelállománya egyelőre mélyponton van, de sajnos várhatóan már nem sokáig.
Óriási népszerűségre tettek szert az elmúlt években a kriptovaluták, és a bitcoin árnyékában számos izgalmas projekt indult el, mondhatni gombamód jelennek meg a különböző kriptopénzek és már ott tartunk, hogy a sport világában is könnyen belefuthatunk bizonyos tokenekbe. A nemzetközi sajtó figyelmét hamar felkeltette a hír, hogy Lionel Messi PSG-be való átigazolását követően nyilvánosságra került, hogy az argentin szerződésében szerepelt egy szokatlan tétel, egy bizonyos kriptovaluta is, az úgynevezett PSG fan token. Nem a PSG az egyetlen, amelynek van ilyen fan tokenje, a világ legnagyobb futball klubjai közül a Manchester City, a Barcelona, az Atletico Madrid, valamint többek között az Juventus és az AS Roma is rendelkezik ilyenekkel. De mégis mire jók ezek és hogyan lehet velük kereskedni? Egyáltalán érdemes befektetői szemmel nézni ezekre a kriptovalutákra? Ennek jártunk utána.
Szinte napi rendszerességgel bukkannak fel jóslatok a pénzügyi sajtóban, és az önjelölt vagy ténylegesen elfogadott guruk egymásnak adják a kilincset a TV stúdiókban, hogy bemondják mikor fordul a trend a részvénypiacokon és kezdődik a zuhanás. Eddig azonban nem lett igazuk, és a részvénypiac az Egyesült Államomban egymásra halmozta az újabb és újabb csúcsokat, még ha az utolsó napokban már inkább csökkentek is az árfolyamok. A trendfordulók előrejelzése azonban nagyon nehéz feladat, különösen egy olyan környezetben, ahol hatalmas pénzbőség áll a piaci szereplők rendelkezésére, különösen a koronavírus kitörését követő monetáris és fiskális politikai lépések hatására. Ilyenkor még az árazási kérdések is háttérbe szorulnak, hiszen az ETF-ekbe és a kisbefektetőkhöz rengeteg pénz áramlik szinte automatikusan, amely hamarosan mindenképpen befektetésre kerül. Csak ezek a piaci szereplők fogják látni, illetve adott esetben eldönteni, hogy mikor kezdik el nagy ütemben önteni a piacra a pozícióikat, így az ő lépéseiket érdemes figyelni. A technikai elemzés segítségével azonosítottunk 12 jelet, amelyek együttesen jó eséllyel jelzik - ha nem is előre, de időben - a piaci forduló bekövetkezését.
Az elmúlt hónapok Kínával kapcsolatos hírei javarészt arról szóltak, hogy a helyi szervek sorra szabályozzák a különböző ágazatokat, legyen itt szó a technológiai szektorról, az ingatlanpiacról, az oktatásról vagy akár a gaming szektorról. Az újabb és újabb intézkedések hatására komoly esést szenvedtek el a vonatkozó vállalatok részvényárfolyamai, az elmúlt néhány nap teljesítménye alapján azonban a tech-óriások szabadesése ha nem is megállni, de legalábbis lelassulni látszik. Érdemes lehet lassan egy fontos kérdést feltenni: vajon akadhatnak most jó befektetési lehetőségek a területen?
Egyenlőtlen és vérre menő ökölvívó küzdelem zajlik az utóbbi hónapokban a kínai hatóságok és technológiai vállalatok között. A szabályozás ebben az időszakban a Közös Jólét elnevezésű program keretében magasabb fokozatba kapcsolt és számos oldalról ütni kezdte a szektor részvényeit. A szakpolitikának alig álcázott uralkodás néhol egészen mély, operatív szintű működésbe is beleszólt, néhol általánosabb, de alapvető szintű változásokat sürgetett. A szektor tagjai részéről a reakcióra a legjobb szó a meghunyászkodás volt, ami hűen mutatja az erőviszonyokat. Bár a tech cégek kezében egyre komolyabb tőke és adatvagyon halmozódik fel, az állampárt minden további nélkül képes őket visszaszorítani, hogy a nép és saját hatalmát megőrizze és a társadalmi, gazdasági folyamatokat kontroll alatt tartsa. A részvénypiac viszont érthető módon nem szereti ezeket a lépéseket, és ez főleg a nyugati tőzsdéken jegyzett vállalatok árfolyamán látszik meg. Ezeket a piacokat elsősorban nem is az azonnali profit hatás érdekli - ami olykor nemcsak közvetett hanem marginális is - hanem a tisztességes piaci verseny és a hatékonyság rombolása. Az árfolyamokon az látszik, hogy a bizalom megingása, sőt: zuhanása tartósnak tűnik, amit nem lesz könnyű visszaépíteni.
4iG, Masterplast, AutoWallis, Waberer's, csak néhány az elmúlt hetek nagy magyar tőzsdei sztorijai közül. A cégek részvényárfolyama meredeken emelkedett, ezzel párhuzamosan pedig tőzsdei forgalmuk is megugrott, részarányuk a magyar tőzsdei forgalomból folyamatosan nő.
Az elektromos autó forradalom egyik kiemelt terepe Kína, ahol rengeteg erre részben vagy egészben specializálódott vállalat küzd egymással a piacért. Bár a piac ezt a harcot lerendezné "házon belül", a kontrollmániás politikai vezetés a szakmai érveket felülírva a ma megjelent miniszteri nyilatkozat alapján igyekszik elé menni ennek a folyamatnak. Emiatt érdemes megnézni, hogy a kínai kormányzat elektromos autógyártókkal kapcsolatos konszolidációs törekvéseire milyen részvénypiaci reakciók érkezhetnek, elsősorban több helyi, a spekulánsok körében népszerű papír esetén. Ehhez a piaci kereslet-kínálatot vizsgáló technikai elemzést használjuk fel.