A péntek délutáni kereskedésben egészen durva újabb gáz- és áramár emelkedés alakult ki az európai tőzsdéken, így megdőlt a történelmi csúcs a holland gáztőzsdén, a német- és francia áramtőzsdei árak pedig egészen hihetetlen magasságokba szárnyaltak.
A Gazprom mai közlése szerint már 91,4%-osra sikerült feltöltenie az oroszországi gáztárolókat augusztus 24-re, ami azért fontos, mert korábban az orosz gázmonopólium azt közölte, hogy elsődlegesnek tekinti a saját tárolók feltöltését a gázexporthoz képest. Így tehát a tárolók már csaknem teljesen tele vannak Oroszországban, mégsem hallunk olyan orosz törekvésekről, hogy megnövelnék az európai vezetékes gázexportjukat, sőt éppen jövő szerdától tervezik leállítani az Északi Áramlat 1-et karbantartás miatt. Így ez és egyéb európai energiakínálati okok továbbra is rendkívüli magasságban tartják a gázárakat, azok pedig még tovább srófolták mára az áramárakat.
Németország azt fontolgatja, hogy az új gázadóból részesülő vállalatok körét csak azokra korlátozza, amelyeknek valóban szükségük van a támogatásra, miután egyes energiaipari cégek növekvő profitja miatt közfelháborodást váltott ki a lakosság terheinek növelése - írta meg a Bloomberg.
Olaf Scholz német kancellár jövő heti prágai látogatása során ismerteti az EU-val kapcsolatos elképzeléseit egy nagyívű beszéd formájában – értesült a Politico.
Szeptemberre vonatkozóan a vártnál lényegesen nagyobb mértékben romlott, a koronavírus okozta válságban elértnél is mélyebb szintre esett tovább újabb rekordalacsony értékre a GfK gazdasági kutatóintézet fogyasztói hangulatindexe Németországban.
Egyre több a kérdőjel azzal kapcsolatban, hogy visszakerülnek-e valaha Oroszországba azok a turbinák, amelyek az Északi Áramlat 1 vezetéken Németország felé küldik a gázt, mert egymásnak teljesen ellentmondó kijelentéseket tett a kanadai külügyminiszter és az orosz Gazprom az elmúlt egy napban. Ez is bizonyára hozzájárult ahhoz, hogy elképesztő magasságokba emelkedtek mára az európai tőzsdei gáz- és áramárak, amelyekről ebben a külön cikkünkben írtunk.
Bár az egész európai kontinens szenved az energiaválság lehetséges hatásaitól, kevés ország érezheti annyira sarokba szorítva magát, mint Németország. Európa legerősebb gazdasága hosszú évtizedeken keresztül támaszkodott az orosz gázvezetékekre, amely gyakorlat mára jól láthatóan Berlin Achilles-sarkává vált. A német energiahelyzet oly mértékben aggasztó, hogy komolyan a napirendre került az eddig érvényben lévő atomenergia-ellenes álláspont felülvizsgálata. Egy ilyen lépés ugyan nem feltétlen nélkülözné a német társadalom támogatását, azonban komoly éket verhet az országot kormányzó hárompárti koalíció tagjai közé.
A koronavírus okozta válság és az ukrán konfliktus drasztikusan megemelte az építőipari szolgáltatások árait, így a nominális piaci folyamatokat egyre nehezebb értelmezni. Ez a német építési beruházásoknál is így van: várhatóan nominálisan 102 milliárd euróval nőnek majd 2021 és 2023 között, mely növekedés azonban szinte teljes mértékben a magasabb áraknak tudható be és reálértéken már csak 3 milliárd euró lesz – írja Ludwig Dorffmeister az Euroconstruct német tagintézete, az ifo Institute kutatója.
A müncheni ifo gazdaságkutató intézet német üzleti hangulatindexe a vártnál kevésbé romlott augusztusban az előző havihoz képest a csütörtökön közölt adatok szerint.
Még több fegyverre van szüksége Ukrajnának Németországtól az orosz támadással szembeni védekezéshez - jelentette ki az ukrán védelmi miniszter az ARD német országos köztelevíziónak egy szerdán bemutatott interjúban.
Németország középületei hűvösebbek és az utcák sötétebbek lesznek ezen a télen a kabinet által szerdán jóváhagyott energiatakarékossági intézkedések értelmében - írja a Reuters. Az új intézkedések részei az ország gáztartalékainak védelmére tett erőfeszítéseknek, hogy ellensúlyozzák az Oroszországból érkező visszafogott gázszállításokat.
Kanada megvizsgálja annak lehetőségét, hogy keleti partvidéki kikötőiből közvetlenül Európába exportáljon cseppfolyósított földgázt (LNG) - jelentette ki Justin Trudeau kanadai miniszterelnök hétfőn, Olaf Scholz német kancellárral közös montreáli sajtótájékoztatóján.
Megtilthatják az üzletek üzemeltetőinek Németországban, hogy nyitva tartsák az utcára nyíló helyiségek bejáratait a fűtési szezonban - írta a Bild című lap egy készülő energiatakarékossági intézkedéscsomagra hivatkozva, amelyet a szerdai kormányülésen fogadhatnak el.
Olaf Scholz német kancellár kétnapos kanadai útra készül, amelynek egyik legfontosabb célja, hogy módot találjanak arra, hogy a kanadai folyékony földgáz segítségével csökkentsék Németország orosz energiafüggőségét. Az LNG-import ötletét egy nem várt szövetséges, az ukrán Naftogaz is támogatná, amely maga is vásárolna Kanadától - - írta meg a Reuters.
Olaf Scholz német kancellárt a szövetségi kormány vasárnapi nyílt napjának rendezvényén félmeztelen tüntetők zavarták meg Berlinben. Nem az első eset, hogy Németország kormányfőt megzavarták egy rendezvényen, nemrég füttyszóval és bekiabálásokkal tüntettek a politikus beszéde közben.
A hétfő reggeli kereskedésben 8-11%-os ugrás látszik 270 euró/MWh körülre a szeptemberi és októberi szállítású gáz árában a holland gáztőzsdén, azaz elképesztő magasságokban járunk az elmúlt napok számos fontos hírének együtteseként. Ez arra utal, hogy haladunk afelé az elképesztő gázár tartomány felé, amit a Gazprom a múlt héten bemondott, és ami a magyar rezsicsökkentés új szabályait is felboríthatja.
A németek majdnem kétharmada elégedetlen Olaf Scholz kancellár eddigi munkájával – derül ki egy vasárnap megjelent felmérésből. A törékeny koalíciós kormánynak pedig más sem hiányzott, hiszen az orosz-ukrán háború miatt válságból válságba sodródnak, erre jön még a politikai népszerűségvesztés.
Németország azt tervezi, hogy elsőbbséget biztosít a szénszállító vonatoknak a személyforgalommal szemben – írja a Bloomberg a Welt am Sonntag értesülései alapján. Ez fontos változás lenne, hiszen eddig a személyszállító vonatok élveztek elsőbbséget.
December végéig bezárhatják a három utolsó német atomerőművet, Robert Habeck gazdasági miniszter szerint kizárt, hogy az energiaválság miatt megváltoztassák a döntést – írja a Reuters.
A német pénzügyminiszter szerint egy éves időszak alatt a 9 eurós tömegközlekedési jegy megtartása 14 milliárd euróba kerülne Németországnak - írja a Bloomberg.