A nagy létszámú magyar kisebbség lakta Kárpátalja ellen a héten végrehajtott orosz rakétacsapás megmutatta, hogy a háború nemcsak Ukrajnát, hanem Magyarországot is érinti, "bármennyire is próbálják figyelmen kívül hagyni ezt a tényt Budapesten" - jelentette ki Oleh Nyikolenko ukrán külügyi szóvivő csütörtökön a Facebookon közzétett bejegyzésében.
Volodimir Zelenszkij ukrán elnökhöz fordult csütörtökön a dél-donyecki Mariupolban lévő Azovsztal acélipari üzemet védő Azov ukrán ezred egyik vezetője azzal a felhívással, hogy gondoskodjon a sebesült ukrán katonákról - számolt be az Ukrajinszka Pravda hírportál.
Az Európai Parlament (EP) strasbourgi plenáris ülésén elfogadott állásfoglalásában üdvözölte, hogy az európai közlekedési és turisztikai ágazat segíti az ukrajnai háború elől menekülőket, valamint azt követelte, hogy Oroszország adja vissza az "ellopott", azaz az átlajstromozott európai repülőgépeket - tájékoztatott az uniós parlament csütörtökön.
Izrael kormányfője, Naftali Bennett állítása szerint Vlagyimir Putyin bocsánatot kért Szergej Lavrov szavai miatt, amelyek kiváltották a zsidó közösségek és a nemzetközi közvélemény haragját.
Emmanuel Macron francia államfő Köztársaság lendületben (LREM) nevű pártja koalíciót kötött két másik centrista párttal a júniusi parlamenti választásokra - közölte csütörtökön Richard Ferrand, az LREM tagja és parlamenti elnöke a két párttal tartandó tanácskozás előtt.
Csütörtökön Bulgária is jelezte, hogy más európai uniós tagországokhoz hasonlóan ideiglenesen felmentést kér az Európai Bizottság javaslata alapján az orosz kőolajra kivetni tervezett EU-embargó alól.
Magyarországnak a készülő európai uniós olajembargóhoz való hozzáállásától függ, hogy Horvátországot mennyire sújtja majd az árak növekedése - jelentette ki egy televíziós interjúban Davor Stern volt horvát gazdasági miniszter.
Változhat a háború intenzitása május 9-e után Ukrajnában, emellett „provokációkat” hajthat végre Oroszország Moldova és Magyarország területén – véli Mikola Szunhorovszki, az ukrán Razumkov biztonságpolitikai think-thank katonai programigazgatója, aki az ukrán RBC hírmagazinnak fejtette ki gondolatait.
Május 9-én ünnepli Oroszország a Győzelem Napját, vagyis a Szovjetunió náci Németország fölötti második világháborús győzelmét. Moszkvában ilyenkor minden évben nagy katonai parádét tartanak, melyen felvonul az orosz haderő színe-java. Miközben az előkészületek már megkezdődtek a parádéra, Ukrajnában még mindig zajlik a háború, és egyelőre kétséges, hogy a Győzelem Napjára Vlagyimir Putyin milyen győzelmet tud felmutatni. Ezért Nyugaton széles körben indultak el spekulációk, hogy mit jelent majd be az orosz elnök hétfőn, ha egyáltalán bejelent valamit: valamifajta győzelmet, esetleg hivatalosan hadat üzen Ukrajnának és/vagy teljes mozgósítást rendel el, vagy akár győzelmet is és teljes mozgósítást is hirdet. A jelentős harci veszteségek miatt az orosz haderő számára egy mozgósítás mindenképpen előnyökkel járna, kérdés ugyanakkor, hogy a képzetlen sorkatonák vagy az évek óta képzésekben nem részesült tartalékosok milyen harctéri teljesítményt nyújtanának.
Április eleje óta a Pentagon felgyorsította az ukrán katonák felkészítését a nyugati tüzérségi fegyverek, drónok és radarrendszerek használatára - jelentette helyi idő szerint szerda este a The Hill című washingtoni hírportál, védelmi illetékesekre hivatkozva.
„Nagyon csúnya” termobárikus bombákat alkalmaz a mariupoli Azovsztal-üzem pincerendszerei ellen az orosz haderő – véli Forbes McKenzie, a McKenzie Intelligence hírszerzési think-tank vezetője, aki a Sky Newsnak nyilatkozott.
Miután a New York Times megírta, hogy amerikai hírszerzési segítséggel sikerült likvidálni több orosz tábornokot is az ukrajnai háborúban, a Kreml nevében Dmitrij Peszkov szóvivő reagált a hírre.
A demokraták, de akár a republikánusok számára is szolgálhat mozgósító erőként az őszi amerikai képviselőválasztáson a legfelsőbb bíróság minap kiszivárgott előzetes többségi véleménye, mely alapján szűkülhet az abortuszhoz való hozzáférés lehetősége az Egyesült Államokban, ugyanakkor a megélhetési problémák inkább tematizálhatják a kongresszusi választásokat - egyebek mellett erről is beszélt a Portfolio Checklist szerdai adásában Pintér Károly, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Bölcsészet- és Társadalomtudományi Karának docense, az egyetem Angol-amerikai Intézetének vezetője.
Hivatalosan is reagált a Honvédelmi Minisztérium Schmidt Mária, a Terror Háza Múzeum főigazgatójának véleményére, aki a napokban a kötelező katonai szolgálat visszaállítását javasolta a Pesti Srácokon publikált cikkében. Mint írják, Schmidt Mária véleménye magánvélemény, „semmiben sem egyezik a kormány álláspontjával.”
Az orosz állami kézben lévő, nyugati eléréssel is bíró RIA Novosztyi hírportál cikket publikált arról, hogy szerintük Ukrajna fontolgatja a Moldovához tartozó, de facto orosz ellenőrzés alatt álló és önálló országként funkcionáló Transznyisztria lerohanását, hogy „elcseréljék Mariupolra” a térséget.
Ausztrália higgadtan fog reagálni Manasseh Sogavare, a Salamon-szigetek miniszterelnökének minapi indulatos beszédére, amelyben a politikus azt állította, invázió fenyegeti a szigetországot – közölte az ausztrál vezetés.
Az Ukrajna ellen indított orosz katonai invázió több szempontból is hatalmas meglepetést okozott a világnak. Amellett, hogy sokan nem gondolták, hogy tényleg megtörténik, most már egyértelműen elmondható, hogy a nyugati országok szankciós-hadjáratának intenzitása, az általuk biztosított hadianyag-támogatás, illetve az orosz haderő vártnál gyengébb teljesítménye is váratlan fordulat a háború tekintetében. Mindez egyértelmű üzenet lehet a Kínai Népköztársaság számára is, akik komolyan fontolgatták azt, hogy a közeljövőben megtámadják Tajvant, de látván az Ukrajnához köthető eseményeket, van rá esély, hogy egyelőre polcra tették a tervet. Egy invázió Tajvan ellen ugyanis sok szempontból hasonló, mégis sokkal nehézkesebb, véresebb és gazdaságilag is szignifikánsabb lenne, mint Oroszország Ukrajna elleni háborúja.