Az ember, ha állást keres, általában megírja vagy frissíti az önéletrajzát, esetleg átnézeti egy szakemberrel, majd benyújtja minél több munkahelyre, és izgatottan várakozik. Mások viszont egyenesen megkeresik a kiszemelt cég vezetőjét vagy HR-főnökét, rácsetelnek, Messenger üzenetet, TikTok-videót küldenek neki, és igyekeznek levenni az illetőt a lábáról. A technika, bár elsőre merőben szokatlannak tűnhet, működik.
Robbanás történt pénteken a Zaporizzsja megyében lévő, orosz megszállás alatt álló Enerhodar városban rendőrségi vezetők egy értekezlete alatt; az incidensben többen megsebesültek, köztük Pavel Cseszanov, az orosz belügyminisztérium ezredese - hozta nyilvánosságra az ukrán katonai hírszerzés.
Általában kiváló kommunikátorok, digitális skilljeik minden eddigi generációnál kiemelkedőbbek és rendkívül empatikusak is - mégis számtalan előítélettel kell megküzdeniük. Érkeznek a Z-k a vezetői posztokba, de vajon hogyan sikerül legyőzniük az imposztor-szindrómát és bebizonyítaniuk szakmai, emberi alkalmasságukat kollégáiknak?
Álmatlanságot, de akár depressziót is okozhat egy rossz vezető. Az újoncok különösen veszélyesek és akár felmondási hullámot is generálhatnak felkészületlenségükkel a Bloomberg cikke szerint. Aki beosztottként "rocksztár", egyáltalán nem biztos, hogy főnökként is az lesz.
Putyin nem engedheti meg magának, hogy Prigozsin életben maradjon – egyebek mellett erről beszélt a CNN-nek James Clapper, az Obama-kormány korábbi hírszerzési vezetője.
Nemrég még egyértelműen karriergyilkos lépésnek számított nyíltan bármilyen negatív felhangú megjegyzést tenni saját munkaadónkra, ami akár egy egész iparágon belül ellehetetleníthette az embert. Ma már a konstruktív, építő kritika létjogosultsága egyre nagyobb teret nyer. Az emberek nem akarnak mérgező, demotiváló helyeken és főnökökkel dolgozni, és mivel álláspiaci alkupozíciójuk erős, tehetnek a változásért - az előrelátó munkáltatóknál legalábbis mindenképp.
A finom manipuláció mesterei. Bár ők az agresszorok, áldozatként tüntetik fel magukat. Aláássák a bizalmat, megmérgezik a kellemes légkört a munkahelyeken. A passzív-agresszív kollégákat nem könnyű kezelni, de ha megértjük tetteik mozgatórugóit és megszabjuk saját határainkat, máris sokat tettünk lelki egészségünk megőrzéséért.
Bóknak álcázott alattomos célzások. Fontos információmorzsák szándékos visszatartása. Félreértelmezhető, homályos válaszok. A csapat többi tagjával való együttműködés megtagadása. Felelősséghárítás. A határok folyamatos - és szükségtelen - feszegetése. Figyelmen kívül hagyott határidők. A passzív-agresszív viselkedésmintát követő kollégák nemcsak az csapategységet veszélyeztetik, hanem a konfliktushelyzetek folyamatos generálásával tulajdonképpen az egész szervezet működését.
Bizonyára egyetlen ma működő vállalat sem gondolkodik abban, hogy a következő egy-két évben, évtizedben eltűnik a gazdasági színtérről. Terveket szőnek, stratégiákat állítanak fel, mindezt azért, hogy a jövő, ami ugyebár biztosan eljön, ne nélkülük köszöntsön be. És bár igaz, hogy a jövő nem jósolható meg, és a cégvezetők nem is jósok, hogy ilyesmivel foglalkozzanak, de alakítható, a jelen trendjeiből egyes alkotóelemei valószínűsíthetők, és bölcs, körültekintő vállalatvezetéssel kialakítható olyan szintű rugalmasság, amely jó eséllyel lehetővé teszi, hogy adott cég a jövendőben is aktív részese maradjon a piaci folyamatoknak. Cikkünkben a jövőállóság öt pillérét vesszük górcső alá, amelyek, ha nem is garantálják, de nagyban segítik, hogy a cégek talpon tudjanak maradni, bármint alakul is a jövő.
Folyton számon kérnek, ellenőriznek? Félreérthetően, következetlenül és agresszívan kommunikálnak, hárítják a felelősséget? Kiszámíthatatlanul és aránytalanul osztják el a munkaterheket a kollégák között? Mindig másokra mutogatnak, ha egy-egy döntésük rosszul sül el, és elérhetetlenek, ha krízisszituáció adódik? A rossz főnökök számos megjelenési formában keserítik meg beosztottjaik életét, rombolják a szervezet hatékonyságát, amelyben ténykednek. Bemutatjuk, hogy honnan ismerszik meg a rossz vezető, és mit tehetünk, ha a csapdájába kerültünk.
Az MI6 vezetője első nyilvános beszédében kijelentette, hogy Kína, Oroszország, Irán és a nemzetközi terrorizmus jelenti a négy legnagyobb biztonsági problémát az Egyesült Királyság számára.
A legjobban úgy lehet egy jól működő céget felépíteni, ha a vezetés bízik a szakemberekben, akiket felvesz és hagyja őket élni és dolgozni. A túlzott szigor, a tekintélyelvűség és a rugalmatlanság pedig jobb, ha kikerülnek a munkáltatók eszköztárából. A Forbes összeszedett tíz dolgot, amit egy cégvezetőnek tudnia kell arról, hogy tud egy produktív, motivált csapatot összehozni, ahol a munkatársai embernek és nem gépnek érzik magukat, a cégével pedig organikus fejlődést tud elérni.
Farkas András cikkének első része.
Cikkünk folyamatosan frissül a háború aktualitásaival.
Mire menne a pénzünk?
Erről Soproni Tamás, a kerület polgármestere beszélt a Checklistben.
Mi most a legjobb befektetés?