Novák Katalin köztársasági elnök ma aláírta Sándor Fegyir, az új budapesti ukrán nagykövet befogadólevelét - értesült az ATV.hu egy Sándor-palotához közeli diplomáciai forrásból.
Kárpátaljára látogatott szerdán Volodimir Zelenszkij ukrán elnök, aki a Kárpátaljai Megyei Adminisztráció (OVA) vezetőségével tartott értekezleten megvitatta a biztonsági és szociális helyzettel kapcsolatos kérdéseket.
Az oroszpárti Rybar Telegram-csatorna beszámolója szerint Ukrajna több hullámban intéz támadást Sztaromajorszke és Prijutne települések ellen. Az orosz Telegram-csatorna térképe szerint az ukrán erők mindkét települést képesek három irányból támadni.
Nagyon erős kommentárt tett közzé Twitter-fiókján Németország ukrajnai háborús témában talán legnépszerűbb és legbefolyásosabb német újságírója, Julian Röpcke. A Bild újságírója úgy látja, hogy szerinte a Magyarország által megrendelt Leopard 2-es harckocsikat és Panzerhaubitze 2000-es önjáró tarackokat Ukrajnának kellene adni, mintegy büntetésül azért, mert a magyar kormány Oroszországgal egyeztetett a kárpátaljai hadifoglyok szabadon engedéséről.
Nemrég nagy port kavart az a hír, mely szerint az Orosz Ortodox Egyház tizenegy ukrán hadifoglyot adott át közvetlenül Magyarországnak anélkül, hogy erről Kijevvel bármilyen egyeztetés történt volna a felek részéről. A magyar kormány álláspontja szerint az ukrán katonák bármikor hazamehetnek, Dmitro Kuleba ukrán külügyminiszter azonban finoman szólva is más véleményen van, írja az Ukrajnszka Pravdára hivatkozva a Magyar Hang.
Ukrajna külügyminisztériuma reagált a magyar hatóságok bejelentésére, miszerint 11 kárpátaljai származású magyar hadifoglyot szállítottak át Oroszországból Magyarországra. Az ukrajnai ideiglenes magyar ügyvivőt bekérették a minisztériumba, megbeszélésre.
Az Index értesülései szerint az Orosz Ortodox Egyházon keresztül egy tucat kárpátaljai származású ukrán katonát szállítottak Magyarországra, miközben erről nem egyeztettek Ukrajnával.
Magyarország mind a saját területén, mind Ukrajnában igyekszik megadni azt a segítséget, amire az ukrán nép rászorul ebben a nehéz helyzetben - jelentette ki Magyar Levente, a Külgazdasági és Külügyminisztérium parlamenti államtitkára csütörtökön a magyar-ukrán határ mellett fekvő Tiszasalamonban, ahol átadta az ukrán partnereknek azt a 34 helyközi autóbuszt, amelyet a Volánbusz Zrt. ajánlott fel a háborús károkat elszenvedett régiók számára.
Meghalt Viktor Jehorovics Silov altábornagy, a szovjet Déli Hadseregcsoport egykori parancsnoka, aki 1991. június 19-én az utolsó szovjet katonaként hagyta el Magyarországot – írja az rtl.hu.
A Kárpátalján maradt magyar lakosság 20-30%-a távozott Ukrajnából a háború miatt - mondta Dunda György, a Kárpáti Igaz Szó lapigazgatója a Euronewsnak.
A „Magyar” hívójelre hallgató ukrán drónparancsnok pénteki üzenetében bejelentette, parancsot kapott arra, hogy március 2-től kezdve egysége kezdje meg a visszavonulást Bahmutból. A parancsot egy másik harci zónába történő áthelyezéssel indokolták.
Komoly tűzharc volt Bahmut északi részében: az ukrán csapatok kifejezetten közelről csaptak össze az orosz Wagner-csoport zsoldosaival. A tűzharcról a bahmuti ukrán drónerőket vezető Magyar hívójelű operátor felvételt tett közzé.
Amikor az orosz csapatok közel egy éve megindultak Ukrajna felé három, jól elkülöníthető támadási útvonalat jelöltek ki maguknak: északról Kijev, keletről a Donbasz, délről pedig Herszon és Melitopol irányába tartottak, nyugat-Ukrajna azonban többé-kevésbé érintetlen maradt. Miért nem támadja Oroszország a nyugati megyéket, és mekkora esély van arra, hogy Lviv, vagy Odessza legyen a tavaszra várt új orosz offenzíva célpontja? Nézzük.
Az ukrán csapatok kiterjedt légi felderítő műveleteket végeznek és az ebből származó infromációkra támaszkodnak az ellenséges mozgások nyomon követése és a tüzérségi célpontok pontos kijelölése érdekében. A „Magyar szárnyai” elnevezésű elit drónegység ráadásul a háború legforróbb pontján, Bahmut térségében segíti az ukrán erőket az oroszok elleni harcban.
Az ukrán parlament új törvényt fogadott el kedden a nemzeti kisebbségekről, hatályon kívül helyezve a korábbit - számolt be az Interfax-Ukrajina hírügynökség Jaroszlav Zseleznyak parlamenti képviselő tájékoztatása alapján. A magyar kormány és a kárpátaljai magyar kisebbség szervezetei évek óta sürgették Kijevet, hogy hozzon az ukrajnai kisebbségek védelmét szavatoló jogszabályt.
Már meghallgatható a Portfolio Checklist, lapunk munkanapokon megjelenő podcastjének keddi adása. A mai műsor első részében, a Kassán megrendezett, 11. Európai Unió Duna Régió Stratégiája elnevezésű fórumról lesz szó, ahol kollégánk interjút készített Ihor Korhovij ukrán miniszterhelyettessel, aki egyebek mellett Kárpátalja helyzetéről, Ukrajna újjáépítéséről, és az ország jelenlegi gazdasági helyzetéről is beszélt lapunknak. A témával kapcsolatban Kerekes Miklóst, a Portfolio Globál rovatának elemzőjét kérdeztük, aki a kassai eseményen készített interjút az ukrán politikussal. Az adás második részében arról beszéltünk, hogy a megemelkedett rezsiköltségek miatt több hazai színház is bezárni kényszerül a téli szezon egy részében, ahol pedig továbbra is lesznek előadások, ott a megváltozott körülményeket a nézők a jegyárakban is érzékelni fogják. A színházak helyzetéről Gosztola Juditot, a Pénzcentrum szerkesztőjét kérdeztük.
Az ukrán kommunikációs és területfejlesztésért felelős minisztérium miniszterhelyettese, Ihor Korhovij Kassán az Európai Unió Duna Régió Stratégiája (EUSDR) a 11. éves fórumán adott interjút a Portfolionak, amelyben Kárpátalja helyzete, az oroszoktól visszaszerzett területeken az élet nehézségei, az ukrán költségvetési hiány és Ukrajna stratégiai exportágazatainak a helyzete is szóba került.
Egy Munkácson történt, turul szobor körüli vita miatt bekérette a mai napra a budapesti ukrán ügyvivőt Szijjátó Péter, külgazdasági és külügyminiszter - számol be róla az InfoStart.