A csütörtöki sajtótájékoztatón a Portfolio kérdésére már utalt rá Szabó Zsolt, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium illetékes államtitkára, hogy módosulhatnak a nagy népszerűségnek örvendő lakossági energiahatékonysági pályázatok, ma pedig már be is jelentették a változásokat. A keretösszegek nem módosulnak, de a kazán- és nyílászáró cseréjére vonatkozó pályázatok benyújtási határideje régiónként változik.
Csütörtök este robbant a hír, hogy több magyar magánszemélyt kitiltottak az Egyesült Államokból. Pénteken a budapesti amerikai nagykövetség ezt megerősítve magyarázatként annyit közölt: az USA-nak "hiteles információ áll rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy ezek a személyek korrupciós cselekményekben vesznek részt vagy azokból hasznot húznak". Az Index úgy tudja, az érintettek között van Vida Ildikó a NAV elnöke, egyik helyettese valamint a hatóság egyik főosztályvezetője. A 444.hu portál információi szerint Heim Péter, a Századvég Gazdaságkutató elnöke is szerepel a listán. Közben a magyar külügy bekérette az amerikai ügyvivőt.
Az Európai Bizottság korábbi kutatás-fejlesztési keretprogramjához képest a közel egy éve létező Horizont 2020-as pályázatokra sokkal nagyobb a pályázók felől az érdeklődés, átlagosan nyolcszoros a túljelentkezés, emiatt viszont mindössze 14%-os a sikerráta - többek között ezeket a friss számokat jelezte az Innotrends konferencia H2020-as tapasztalatokról rendezett szekciójában Csuzdi Szonja. A Nemzeti Innovációs Hivatal Külkapcsolatok Főosztályának helyettes vezetője arról is beszámolt, hogy idén összesen 659 magyar pályázatot nyújtottak be a különböző kiírásokra, 62 közülük már nyert és eddig összesen 10,9 millió eurót sikerült "elhozniuk" a közös kasszából.
Novemberben jelenik meg a legalább 5 lakásból álló társasházaknak szóló energiahatékonysági pályázat 20 milliárd forintos keretösszeggel - jelentette be egy ma reggeli sajtótájékoztatón Szabó Zsolt. A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejlesztés- és klímapolitikáért, valamint kiemelt közszolgáltatásokért felelős államtitkára elmondta: a cél az, hogy az eddigi egyharmados vissza nem térítendő támogatási arányt 45-50 százalékra megemeljék, hogy minél több társasháznak vonzó legyen a konstrukció. A vonzerőt egyébként a támogatással járó hitel kondíciói is növelik majd.
Nagyon komoly problémának látjuk azt, hogy az elmúlt időszakban sokan ingyenpénznek tekintették az uniós forrásokat és emiatt bizonyos esetekben 20-40 százalékkal felfelé árazták a beszerzési költségeket, de ebben gyökeres változást akarunk elérni - hangsúlyozta az új pályázatok minapi meghirdetése kapcsán a Portolio-nak adott interjúban Csepreghy Nándor. A Miniszterelnökség helyettes államtitkára ennek érdekében jelezte, hogy a januártól tömegesen megjelenő pályázatok közül minden eszközbeszerzési jellegű kiírásnál megkövetelik majd a kötelező árajánlat benyújtását. A cél a korrupció elleni fellépés akár a bürokrácia növelésén keresztül is, így tehát az, hogy takarékosabban bánjon a pályázati rendszer az adófizetői pénzekkel, legyen az német, vagy magyar eredetű közpénz.
Ahhoz, hogy a jövőben a vállalkozók ne a pályázati kiírásokhoz igazítsák a projekteket, drasztikus szemléletváltás kell, amelyet több jelentős változással igyekszik elérni a kormány. Ezek közül lesznek adminisztratív korlátozások is például az építési engedélyek terén, de az ügyeskedők és a jól értesültek ellen is tudatos lépéseket terveznek. Csepreghy jelzése szerint a kiszámíthatóságot segíti majd az, hogy nem 3, hanem 12 hónapra előre bejelentik az egyes pályázatok ütemezését. Ugyanígy tudatos döntés, hogy célzott pályázatok kiírásával a potenciális pályázók körét is szűkítik. Emiatt az igényelt források mértéke is lejjebb szorítható, illetve cél az is, hogy azokat csak az igazán jól előkészített projektekre lehessen majd felhasználni.
A bürokráciacsökkentés jegyében Lázár János javaslatára betervezte a kormány, hogy csökkenteni fogja a kormányablakok és okmányirodák számát. Ez a legdurvább, ami kiszivárgott a maratoni kormányülésről - számol be az Index.
A júliusival csaknem teljesen egyező volumenű, 155 milliárd forintnyi nettó EU-transzfer érkezett Magyarországra augusztusban - derül ki a Magyar Nemzeti Bank mai, a nyolcadik hónapra vonatkozó fizetési mérleg statisztikájából.
Még 24 magyar kis- és középvállalkozás (kkv) jelentkezhet annak a webalkalmazásnak az ingyenes kipróbálására, amellyel felmérhetik, illetve optimalizálhatják energia- és nyersanyag-felhasználásukat.
Kissé sejtelmes megfogalmazású, de több százmilliárd forintot jelentő feladatot kapott Orbán Viktor kormányfőtől egy tegnapi dátumú kormányrendeletben Lázár János, Seszták Miklós, Varga Mihály és Balog Zoltán miniszterek. November 15-ig ugyanis teljes körűen át kell világítaniuk "az Európai Unió társfinanszírozásával megvalósuló, a 2007-2013 programozási időszakban indított, szakaszolással érintett és a feszített megvalósítási ütemezésű projekteket", ami a kormány által támogatott nagyprojektekre vonatkozik a gyakorlatban.
Összesen 580 projektjavaslatot, köztük 20 magyarországit, kapott az Európai Bizottság az új kkv-támogató eszköz pályázatának október 9-i határnapjáig. A kkv-kat támogató program második fázisáról van szó, amelynek keretében 0,5 és 2,5 millió euró közötti, azaz jelenlegi árfolyamon mintegy 155-760 millió forint közötti forrást lehet elnyerni önállóan, vagy konzorciumként. Az eredményre azonban még csaknem fél évig várhatnak a pályázók - derül ki a Bizottság friss közleményéből.
A 2007-2013-as uniós fejlesztési ciklushoz képest 225 milliárd forinttal kevesebb pénzt fog kapni a most induló 2014-2020-as ciklusban Magyarország technikai segítségnyújtási "jogcím" alatt, ráadásul mindez magyar kérésre történik így - mutat rá a kormány egyik korábbi döntésének anyagi következményére az Index. A cikk azonban a Nemzetgazdasági Minisztérium válasza alapján azt is bemutatja, hogy ettől a 225 milliárd forinttól végülis nem esik el Magyarország, sőt: az különböző pályázatok útján a nemzetgazdaságba csatornázódhat át az államigazgatási fizetések helyett.
Részletes listát hozott nyilvánosságra a legutóbbi Magyar Közlönyben a kormány arról, hogy a most induló új 7 éves uniós fejlesztési ciklus során az egyes Operatív Programokban mely fejlesztési célokra tervez állami támogatást nyújtani, figyelembe véve az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályrendszert is. A pályázni kívánó vállalkozásoknak azért érdemes ezen célokkal részletesen is megismerkedni, mert így a fejlesztési elképzeléseiket a következő 2-3 hónap során jobban összhangba tudják hozni a várható kiírások kereteivel. A legutóbbi kormányzati jelzések szerint ugyanis az összes Operatív Programból "nagyüzemben" csak január-február körül várhatók a pályázatok.
A kormányzat megjelentette a 2014-20-as uniós költségvetési időszak első pályázatait és bár a ciklus várva várt elindulása üdvözlendő, de a végrehajtás módja felvet néhány kérdést - jegyzi meg rövid értékelő anyagában Szebeni Dávid. A 2014-2020-as operatív programok stratégiai tervezésében részt vett szakember alábbi cikkében a népszerű GOP vállalkozásfejlesztési pályázatok utódjának tekinthető "Mikro-, kis- és középvállalkozások termelési kapacitásainak bővítése" kiírással kapcsolatban tesz néhány megállapítást, illetve konstruktív javaslatot abban bízva, hogy e segítő szándék legalább olyan jóindulatú fogadtatásra lel, mint amilyennel született. Az alábbiakban az ő írását közöljük. A cikkben tárgyalt pályázat tartalmi kereteit tegnap egy külön cikkben mutattuk be.
Legalább már három éve a piacon működő, árbevételének legalább felét egy meghatározott tevékenységi körből szerző feldolgozóipari vállalkozás indulhat azon a november 10-től megnyíló pályázaton, amelyet - nyolc másik kiírással együtt - pénteken délután jelentett be a kormány a most indult Széchenyi 2020 program keretében. A kiírásból világosan kiderül, hogy az a közép-magyarországi régión kívüli feldolgozóipari kapacitásbővítési projekteknek szól, kötelező vállalások társulnak hozzá és reális, költségtakarékos módon összeállított pályázatokra érdemes törekedni a nagyobb nyerési esély érdekében. Fontos, hogy a friss kormányzati kommunikáció mellett ez a pályázat még vissza nem térítendő támogatást ad 10-100 millió forint közötti összegben, igaz legfeljebb 50 százalékos támogatási intenzitás mellett. Az alábbiakban a 22 oldalas részletes pályázati kiírás alapján a legfontosabb jellemzőket gyűjtöttük össze. A tegnap bejelentett 8 további pályázat néhány lényeges eleme:
Egy hónappal a magyar-EU együttműködési megállapodás aláírása után újabb a kis-, és középvállalkozásokat, illetve a fiatalokat érintő gazdaságfejlesztési pályázatokat tettek közzé. A dokumentumok a www.palyazat.gov.hu címen érhetőek el a pályázni kívánok számára.
A 2014 és 2020 közötti európai uniós és hazai támogatások a külpiacokra jutásban, valamint a piaci pozíciók erősítésében támogatják a vállalkozásokat - mondta Csepreghy Nándor, fejlesztéspolitikai kommunikációért felelős helyettes államtitkár ma Kecskeméten. Továbbá kiemelte, hogy a jövőben várhatóan a támogatások egyre nagyobb része lesz visszatérítendő forrás, így a vállalkozásoknak úgy kell fejlesztenie, hogy bevételeikből vissza tudják fizetni a támogatást.
Nagy újdonságot nem tartalmaz az elmúlt hetekben hangoztatottakhoz képest, de így egyben leírva még nem jelentette be a Miniszterelnökség azokat a legfontosabb paraméreteket, amelyek mentén megváltozik majd a pályázati rendszer a 2014-2020-as fejlesztési ciklusban. Mindezt Csepreghy Nándor helyettes államtitkár egy tegnap esti közleménye tartalmazza, amely többek között kiemeli az elektronikus pályázás előnyeit, illetve a kiírások megjelenésétől a legalább 30 napos benyújtásig való "esélykiegyenlítő" rendszert. Azt is rögzíti a közlemény, hogy az önerő problémát és a garanciavállalásból fakadó nehézségeket hogyan kívánja enyhíteni az új rendszer. Ebben az új rendszerben egyébként - az állami körnek írt pályázatokon kívül - megmaradnak az eddigi pályázatírás eddigi módszerei, igaz az elszámolható költségek köre az ismert mértékek szerint jelentősen csökkenni fog. Az e hétre ígért 9 új pályázatról, annak várható kiírásáról azonban nincs szó a közleményben, illetve a kormány hivatalos pályázati oldalán sem láthatók a péntek reggeli állapot szerint.
A 2013 évközi után tavaly az utolsó napon egy újabb nettó 2,9 milliárd forintos tendert írt ki az uniós fejlesztések kommunikációjával kapcsolatos feladatokra az illetékes hatóság, igaz furcsa módon utóbbi tender győzteseit a kiválasztás után csak több hónappal, tegnap ismerhettük meg.
Tíz témakörben adott a kifizetési kérelmek tipikus hibáira megoldási javaslatokat a Miniszterelnökség abban a friss összefoglalóban, amelyet az Államreform Operatív Program (ÁROP) és az Elektronikus Közigazgatási Operatív Program (EKOP) tapasztalatai alapján állított össze. Ezen javaslatok követése azért is fontos, mivel a hatályos szabályok szerint hiánypótlásra legfeljebb egy alkalommal kerülhet sor és a 2007-13-as programozási időszak lezárásához közeledve fontos, hogy ne lassuljanak, hanem inkább gyorsuljanak a kifizetések.
Továbbra is az export a hazai gazdaság legfontosabb húzóereje. A magyar gazdaság nyitottsága miatt pedig a növekedés akkor válhat tartóssá, amennyiben sikerül tovább erősíteni a vállalkozások kiviteli kedvét - derül ki az OTP Business elemzéséből. Ebben kulcsszerephez juthat a piacon hamarosan debütáló Exim Kártya, amely a mikro- és kisvállalkozásokat segíti abban, hogy kedvezményes finanszírozási eszközökkel javítsák nemzetközi versenyképességüket.