A lengyelek már tudják, milyen új eljárást indít ellenük az EU
Lengyelország pénzügyminisztériuma szerint az ország a GDP 5,1%-os hiányával számíthat arra, hogy az Európai Bizottság túlzottdeficit-eljárást indít ellene.
Lengyelország pénzügyminisztériuma szerint az ország a GDP 5,1%-os hiányával számíthat arra, hogy az Európai Bizottság túlzottdeficit-eljárást indít ellene.
Az Európai Unió kormányai a válság utáni helyreállítási alap (RRF) eredetileg elkülönített 723 milliárd eurónak kevesebb mint egyharmadát kapták meg. Emiatt már Brüsszelben is aggódnak, hogy kifutnak az országok az időből, mivel 2026 júniusáig nemhogy elkezdeni, hanem lezárni kellene a projekteket, tehát egyre jobban szorítja az egyes kormányokat az idő. Az Európai Bizottságra egyre nagyobb nyomás nehezedik, hogy gyorsítsa fel a kifizetéseket, mivel félő, hogy az RRF forrásainak jelentős része felhasználatlan marad.
Az európai határőrizeti ügynökség, a Frontex került vizsgálat alá, miután kiderült, hogy annak ellenére kötött szerződést egy lengyel utazási irodával, hogy tudott az EU csalás elleni hivatalának (OLAF) a céggel szemben indított eljárásáról. A Politico és a német Welt újság által megszerzett dokumentumokból kiderül, hogy Hans Leijtens, a Frontex ügyvezető igazgatója a vizsgálatról értesülve felmondta az üzletet.
Az Európai Uniót jelentős kihívás elé állítja a szervezett bűnözés. Jól mutatja a helyzet súlyosságát, hogy több mint 800 bűnözői kör működik az EU-ban, ráadásul ezek nagy része legális üzleti hálók mögé bújik, és az sem töri meg őket, ha a vezetőiket bebörtönzik – derül ki az Europol új tanulmányának megállapításai Ylva Johansson, az EU belügyi biztosa.
Az Európai Unió 9. kohéziós jelentése alapján óriási földrajzi szakadékok vannak a tagállamokon belül, így Magyarországon is. Ugyan az uniós és országos átlagok javultak a 2000-es évek óta hangsúlyos szociális területen, rengeteg egyenlőtlenség kezeletlen maradt a kisebb régiók szintjén az egész EU-ban. Nem ok nélkül gondolkodik az Európai Bizottság a teljes támogatási rendszer átgyúrásán.
A Magyar Közgazdasági Társaság „20 éve az Európai Unióban és a jövő” címmel számos – szakmai partnerszervezettel együttműködve – szakterületenként tekinti át hazánk két évtizedes uniós tagságának tapasztalatait, eredményeit. A következő napokban-hetekben hat rövid elemzésben foglaljuk össze az egy éven át tartó konferenciasorozat eddigi tanulságait, eredményeit.
Lengyelország és Finnország eredetileg tartózkodott a természet-helyreállítási törvény ügyében, most viszont heves, vétózással fenyegető tiltakozásba kezdtek az Európai Unió Tanácsában. Mivel Magyarország márciusban már jelezte tiltakozását, a törvény sorsa továbbra is bizonytalan, de még egy ország jóváhagyásával már uniós direktívává válhat.
Miközben Ursula von der Leyen, az Európai Bizottság elnöke az újraválasztásáért kampányol, egy új, Piepergate-botrányra keresztelt ügy pattant ki körülötte. A politikai fiaskó lényege, hogy a vádak szerint von der Leyen hivatala szabálytalanul részesítette előnyben egy politikai szövetségesét, Markus Piepert, hogy „kkv-megbízottknak” nevezzék ki az uniós végrehajtó testületben, annak ellenére, hogy az állítólag alkalmasabb jelöltekkel szemben favorizálták őt – számolt be a Politico.
A magyar kormány új rendeletet alkotott a polgári és büntetőügyekben folytatott EU-s igazságügyi együttműködés területén történő, határokon átnyúló elektronikus adatcserére szolgáló számítógépes eCODEX rendszerről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott feladatok végrehajtásáról. A rendelet célja az eCODEX rendszer magyarországi bevezetésének és használatának szabályozása – derül ki az Igazságügyi Minisztérium társadalmi egyeztetésre bocsátott tervezetéből.
Az Európai Unió és Oroszország közötti fokozódó feszültségek közepette az EU szankciós listájáról az elmúlt két évben mindössze nyolc személyt vettek le. Nekik egy bonyolult jogi folyamaton kellett átesniük, vagy arra volt szükség, hogy egy tagállam lobbizza ki az eltávolításukat. Magyarország is rendszeresen javasolja személyek törlését az uniós listáról.
Egyre inkább a fúziós energia támogatása felé fordul az Európai Unió, mivel olcsó, gyakorlatilag végtelen és tiszta energiaforrást jelenthet a kontinensnek, ami segítené az államszövetség önellátását. Most az Európai Bizottságon belül egyre többen lobbiznak, hogy egyszerűsítsék a szabályozói környezetet valamint javítsanak a kutatások és beruházások finanszírozásán.
Kína, Szaúd-Arábia és Indonézia diplomatái csendben lobbiznak az Európai Unió intézményeinél, hogy álljanak ellen az Egyesült Államok és az Egyesült Királyság nyomásának az Ukrajna 2022-es megszállása óta befagyasztott több mint 200 milliárd eurónyi orosz állami vagyon lefoglalásával kapcsolatban. Az EU célja, hogy ezeket a pénzeszközöket Ukrajna újjáépítési erőfeszítéseire fordítsa részben vagy egészben, míg Oroszország ezt lopásnak nevezte.
Az állami építési beruházások rendjéről szóló törvény jelenlegi formájában több ponton sértheti a közbeszerzésekre vonatkozó, összeférhetetlenségi, valamint az EU-források felhasználásáról szóló szabályozásokat az Európai Bizottság szerint – tudta meg a Portfolio uniós tisztviselőktől, valamint erről tanúskodik egy a birtokunkba került, a Lázár János vezette Építési és Közlekedési Minisztériumnak címzett levél is. Kifogásolják, hogy a kormány az új jogszabállyal számos jogon mentességet ad egyes projekteknek, ráadásul ezt átláthatatlan módon teszi. Sok esetben Brüsszel indokolatlannak tartja, hogy az ingatlan tulajdonosi jogköröket is átírta a minisztérium. A konfliktus miatt egyes operatív programok részleges, de akár teljes befagyasztásáról dönthet az Európai Bizottság. A minisztérium azt közölte velünk, hogy nem értesültek a brüsszeli levélről.
Az európai parlamenti választáspk orosz befolyása körül kialakult botrányban újabb leleplezések történtek, Petr Bystron, egy szélsőjobboldali német parlamenti képviselője és az AfD külpolitikai vezetője bukott le, hogy orosz kenőpénzeket fogadott el. Ezen kívül kiderült, hogy a Wirecard-főnök is segíthette az oroszokat a politikusok megvesztegetésében.
Věra Jourová, az EU európai értékekért felelős biztosa szerint Magyarországot egyre nagyobb elszigeteltség fenyegeti Európában, mivel vezetője szoros kapcsolatokat ápol Oroszországgal, bár probléma, de az izolációhoz kevésbé járul hozzá a jogállamisági vita. Azt mondta, hogy az uniós elnökség alatt teljes semlegességet várnak el Orbán Viktor kormányától, ezért fokozottan figyelni fogják a magyar vezetést Brüsszelben.
Az Európai Bizottság már a kohéziós politika átalakítására készül a 2028-ban induló hétéves költségvetési ciklus esetében, amit nem csak a tervezett ukrán, moldáv és bosnyák EU-csatlakozás indokolhat, hanem a jelenlegi rendszer kudarcai is. A most publikált kilencedik kohéziós jelentés szerint ugyan Magyarország felzárkózása is látványos, de egyes régiók már fejlődési csapdába kerültek.
Egyelőre csak részlegesen, de már a schengeni övezet tagja Románia és Bulgária is. A bolgár kormányfő szerint a teljes tagság már csak két fontos politikai eseményen múlik: a helyi és az osztrák választásokon.
Az Európai Unió közelgő parlamenti választásai kapcsán az EU intézményi tevékenységének folytonosságának biztosítása lesz a legfontosabb az uniós soros magyar elnökség alatt – mondta el Bóka János, Magyarország európai uniós ügyekért felelős minisztere a Fileleftérosz című ciprusi lapnak. Az elnökség előkészületei jegyében az EU-ügyi tárcavezető minden uniós tagállamot igyekszik felkeresni, kiemelve a tapasztalatcsere fontosságát.
Több tagállam is szigorúbban bánt volna Magyarországgal a jogállamisági eljárásban. Volt olyan ország, amely nem három operatív program 55 százalékát tartotta volna vissza, hanem még az agrártámogatásokat sem fizette volna ki.
Miközben az Európai Bizottság a nagy közösségi oldalakat kötelezte arra, hogy aktívan lépjenek fel az orosz dezinformációs kampányokkal szemben, addig a tagállamok titkosszolgálatai is aktivizálták magukat. Csehországban már leállítottak egy állítólag magyar politikusokat is pénzelő hálózatot. Az Egyesült Államok pedig arra figyelmeztet, hogy Jevgenyij Prigozsin korábbi zsoldosvezér botfarmjai is zombiként keltek ki sírjukból.
Tíz év alatt csupán egy darab BL-főtáblás szereplés jutott a Fradinak, az alsóbb szintű kupasorozatokba is csak...
Az elmúlt hét sokatmondó volt a kockázatvállalási hajlandóság szempontjából. Japánban továbbra is az akadozó...
Ekkora összegben még soha nem kötöttek személyi kölcsön szerződést a magyarok, mint idén júliusban. A lakáshitel...
Egy, a kölni IW gazdaságkutató intézet által augusztus közepén nyilvánosságra hozott elemzés megállapítása szerint...
A 2023-ban megváltozott öröklési szabályok lehetővé teszik az önkormányzatok öröklését. Blogunkban áttekintjük...
4,1 százalékról 4,3 százalékra emelkedett az amerikai munkanélküliségi ráta, mire a tőzsde majdnem összeomlott....
Az Erste olaj- és gázipari elemzője a Checklist vendége volt.
Mire menne a pénzünk?
Erről Soproni Tamás, a kerület polgármestere beszélt a Checklistben.